[Gateadresse] [Postnummer og poststed]	p. [telefon] f. [faks]	[E-post] [Nettadresse]
[Tittel på forretningsplan] [Undertittel på forretningsplan]

Innholdsfortegnelse

Kortfattet sammendrag	2

Høydepunkter

Målsettinger

Målsetting

Nøkkelen til suksess

Beskrivelse av bedriften	3

Bedriftseierskap/juridisk enhet

Sted

Interiør

Antall operasjonstimer

Produkter og tjenester

Leverandører

Tjeneste

Produksjon

Administrasjon

Økonomistyring

Sammendrag av oppstart/anskaffelse

Markedsføring	6

Markedsanalyse,

Markedssegmentering

Konkurranse

Priser

Vedlegg	9

Oppstartsutgifter

Bestemme oppstartskapital

Kontantstrøm

Projeksjonsrapport for inntekter

Oversikt over tap og fortjeneste

Balanseregnskap

Salgsprognose

Milepæler

Nullpunktsanalyse

Diverse dokumenter

Kortfattet sammendrag

Skriv dette til slutt, slik at du kan oppsummere de viktigste punktene fra forretningsplanen. Gi en kortfattet, men positiv beskrivelse av firmaet, inkludert mål og prestasjoner. Hvis firmaet er etablert, bør du vurdere å beskrive hva du har tenkt å gjøre, om firmaet har oppnådd sine mål til nå, og hva som ligger av mål for fremtiden. Hvis firmaet er nytt, oppsummer det du har tenkt å gjøre, hvordan og når du har tenkt å gjøre det, og hvordan du tror du kan overvinne store hindringer (for eksempel konkurranse). Du kan også velge å bruke følgende fire underoverskrifter til å organisere og hjelpe deg med å presentere informasjonen for det kortfattede sammendraget. Merk: Hvis du vil slette et tips, slik som dette, merker du bare tipsteksten og trykker på MELLOMROM.

Høydepunkter

Oppsummere viktige forretningshøydepunkter. Du kan for eksempel inkludere et diagram som viser salg, utgifter og netto fortjeneste for flere år. Merk: hvis du vil erstatte eksempeldataene fra diagrammet med dine egne, høyreklikk på diagrammet og klikk deretter på Rediger data.

Målsettinger

Du kan for eksempel inkludere en tidslinje for målene du håper å oppnå.

Målsetting

Hvis du har en misjon, kan du inkludere den her. Ta også med viktige poenger om bedriften som ikke er dekket andre steder i sammendraget.

Nøkkelen til suksess

Beskrive unike eller særegne faktorer som kan bidra til at bedriftsplanen lykkes.

Beskrivelse av bedriften

Gi en positiv, konsis og faktabasert beskrivelse av bedriften: hva den gjør, og hva som skal gjøre den unik, konkurransedyktig og vellykket. Beskriv spesialfunksjoner som vil gjøre bedriften attraktiv for potensielle kunder, og identifiser firmaets primære mål og målsettinger.

Bedriftseierskap/juridisk enhet

Indiker om bedriften er et enkeltpersonsforetak, firma (type) eller partnerskap. Hvis det er aktuelt, definer forretningstype (for eksempel produksjon, handel eller tjenester). Hvis det kreves lisenser eller tillatelser, beskriv kravene for å oppfylle dem, og hvor du er i prosessen. Hvis du ikke allerede har oppgitt om dette er et nytt uavhengig selskap, en overtakelse, en franchise eller en utvidelse av en tidligere bedrift, må du ta det mer her.

Sted

Husk at plasseringen er av avgjørende betydning for enkelte typer bedrifter, og av mindre betydning for andre. Hvis firmaet ikke har bestemte krav til plassering, kan det være en fordel, og du bør definitivt notere det her. Hvis du allerede har valgt plassering, kan du beskrive høydepunktene. Du kan bruke noen av faktorene som er skissert i det neste punktet som en veiledning, eller andre faktorer som er viktige vurderinger for bedriften. Hvis du ikke har en plassering ennå, beskriv nøkkelkriteriene for å finne en egnet plassering for bedriften. Vurder følgende eksempler (vær oppmerksom på at dette ikke er en uttømmende liste, og at du også kan ha andre hensyn): Hva slags plass er du ute etter og hvor? Finnes det et bestemt område som er spesielt ønskelig fra et markedsføringssynspunkt? Må du være i første etasje? I så tilfelle, må plasseringen din være lett tilgjengelig for offentlig transport? Hvis du vurderer et bestemt sted eller sammenligner steder, kan følgende være viktig: Hvordan er adkomst og trafikkflyt? Er parkeringsmulighetene tilstrekkelige? Er gatebelysningen god nok? Ligger det nært andre bedrifter eller arenaer som kan hjelpe deg med å tiltrekke kundetypen du er ute etter? Hvis det er et utstillingsvindu, tiltrekker det oppmerksomhet, hva må eventuelt gjøres for å få det til å tiltrekke den oppmerksomheten du trenger? Hvis skilting passer for din bedrift: Finnes det lokale forordninger når det gjelder skilt som kan påvirke deg negativt? Hva slags skilting passer best til dine behov? Har du tatt med kostnadene for skilting i oppstartstallene?

Interiør

For enkelte bedrifter er interiøret i bedriften like viktig som plasseringen. Hvis dette er tilfelle for din bedrift, beskriv hva som gjør at den fungerer. Hvordan har du beregnet hvor mange kvadratmeter du trenger? Har du planlagt grundig på forhånd for å sikre at du får mest mulig ut av plassen, for eksempel hva som skal plasseres hvor? Finnes det spesielle krav/endringer på stedet som du må konstruere eller installere? Trenger du utleiers eller andres tillatelse for å gjøre det? Hvis det er aktuelt, hvordan vil du vise frem produkter? Har oppsettet strøm/funksjoner som bidrar til atmosfæren og/eller potensielt kan bidra til å øke salget? Beskrive eventuelle spesialfunksjoner i interiøret som du føler gir deg et konkurransefortrinn i forhold til lignende virksomheter.

Antall operasjonstimer

Selvforklarende, men viktig for bedrifter som detaljister eller sesongbaserte virksomheter.

Produkter og tjenester

Beskriv produktene og tjenestene, og hvorfor det er et behov for dem. Hva er det potensielle markedet? Hvordan kommer det kundene til gode? Hva med produktene eller tjenestene, gir de deg en konkurransefordel? Hvis du selger flere produkt- eller tjenestelinjer, beskriv hva som er inkludert. Hvorfor valgte du denne sammensetningen av tilbud? Hvordan justerer du denne sammensetningen for å imøtekomme markedets behov? Hvis du har en produktbasert virksomhet, har du eller trenger du lagerkontroller? Trenger du å vurdere produksjonstid når du ombestiller varer? Trenger du et overvåkings- eller sikkerhetssystem for å beskytte lagerbeholdningen? Merk: Hvis produktene og/eller tjenestene er viktigere enn plasseringen, sett dette emnet foran plassering og arbeidstid. Hvis du tilbyr bare produkter eller bare tjenester, slett den delen av denne overskriften som ikke passer.

Leverandører

Hvis informasjon om leverandører – inkludert de økonomiske avtalene med dem – spiller en viktig rolle i bedriften, ta med den relevante informasjonen i denne delen.

Tjeneste

Uansett om bedriften tilbyr produkter eller tjenester, bruk denne delen til å beskrive nivået og virkemidlene for tjenestene du leverer til kunder før, under og etter salget. Hvordan får du tjenesten(e) til å skille seg ut i forhold til konkurrentene?

Produksjon

Produserer bedriften noen produkter? Beskriv i så fall fasilitetene og eventuelle spesialmaskiner eller utstyr. Beskriv produksjonsprosedyren uten å avsløre fortrolig informasjon. Hvis dette ikke allerede er dekket i Produkter og tjenester-delen, beskriv hvordan vil du selge produktene du produserer. Direkte til kundene? Gjennom en grossist eller distributør? Annet? Hvordan vil du transportere produktene dine til markedet?

Administrasjon

Hvordan vil bakgrunnen eller erfaringen din hjelpe deg til å gjøre dette til en vellykket bedrift? Hvor aktiv vil du være, og hvilke områder av ledelsen vil du delegere til andre? Beskriv eventuelle andre personer som administrerer eller skal administrere bedriften, inkludert følgende: Hva er deres kvalifikasjoner og bakgrunn? (CV-er kan inkluderes i et vedlegg.) Hva er deres styrker eller områder av ekspertise som vil bidra til bedriftens suksess? Hva er ansvarsområdene deres, og er disse tydelige definerte (spesielt viktig for partnerskapsavtaler)? Hvilke ferdigheter mangler administrasjonsteamet, som må leveres av kilder utenfra eller ved hjelp av flere ansettelser? Hvis bedriften har ansatte, beskriv kommandokjeden. Hvilken opplæring og støtte (for eksempel en håndbok med firmapolicyer) vil du gi ansatte? Vil du gi noen insentiver til de ansatte, som vil forbedre veksten i bedriften? Hvis bedriften er en franchise, hva slags hjelp kan du forvente, og hvor lenge? Inkluder informasjon om operative prosedyrer og retningslinjer som du har fått av franchisegiveren.

Økonomistyring

Når du skriver denne delen, bør du tenke på at måten økonomistyringen ivaretas på kan være forskjellen mellom suksess og fiasko. Forklar hvordan du forventer å gjøre bedriften lønnsom og innen hvilken tidsperiode, basert på de bestemte produktene eller tjenestene du har tenkt å tilby. Vil bedriften gi deg en god kontantstrøm, eller vil du bli nødt til å bekymre deg for vesentlige kundefordringer og mulig innkreving av stor gjeld? Fullstendige detaljer om oppstarts-og driftskostnader skal inkluderes i vedlegget. Du kan imidlertid referere til passende tabeller, diagrammer eller sidetall når du gir et kort sammendrag av oppstartsbehov og driftbudsjett. Oppstartsbehov bør inkludere eventuelle engangskjøp, for eksempel viktig utstyr eller forsyninger, nedbetalinger eller innskudd, i tillegg til juridiske og profesjonelle gebyrer, lisenser/tillatelser, forsikring, oppussing/utforming/dekorasjon av lokalene, personalkostnader før åpningen, og reklame og kampanjer Når du er klar til å åpne bedriften, må du ha et driftsbudsjett for å hjelpe deg med å prioritere utgifter. Det skal inkludere beløpet du trenger for å overleve de første tre til seks månedene, og angi hvordan du har tenkt å kontrollere økonomien i bedriften. Ta med disse utgiftene: husleie, kommunale avgifter, forsikring, lønn (inkludert avgifter), låneavdrag, kontorutstyr, reise og underholdning, juridisk hjelp og regnskap, reklame og kampanjer, reparasjon og vedlikehold, avskrivning og eventuelle andre kategorier som gjelder for din bedrift. Du kan også inkludere informasjon (eller kryssreferere til andre deler av denne forretningsplanen, hvis det er dekket et annet sted) om hvilken type regnskaps-og lagerkontrollsystem du bruker eller har tenkt å bruke, eller hva en eventuell franchisegiver forventer at du skal bruke.

Sammendrag av oppstart/anskaffelse

Oppsummer viktige detaljer om oppstart eller anskaffelse av bedriften. (Hvis dette ikke gjelder for din bedrift, kan du slette.) Som angitt i forrige del, bør du inkludere tabellene med oppstarts-eller anskaffelseskostnader i vedlegget.

Markedsføring

Hvor godt du markedsfører bedriften kan spille en viktig rolle for suksess eller fiasko. Det er viktig å vite så mye som mulig om potensielle kunder – hvem de er, hva de vil ha (og ikke vil ha), og forventninger de kan ha.

Markedsanalyse,

Hva er målmarkedet? (Hvem vil mest sannsynlig kjøpe produktene eller bruke tjenestene?) Hvordan er demografien? Hvor stor er den potensielle kundebasen? Hvor er kundebasen? Hvordan skal de få vite hvem og hvor du er og, hva du har å tilby? Hvis du tror at du har noe nytt, innovativt eller noe som ikke er allment tilgjengelig: Hvordan vet du at det er et marked for det, og at folk er villig til å betale for det du har å tilby? Vurder markedet du prøver å nå: Er det voksende, krympende eller statisk? Hvor stor prosentandel av markedet tror du at du kan nå? Hvordan skal du klare å øke markedsandelen? Merk: Du kan inkludere et diagram, for eksempel det følgende, for raskt å vise nøkkelpunkter om markedspotensialet.

Markedssegmentering

Er målmarkedet segmentert? Finnes det ulike nivåer innen samme type bedrifter, som hver har forskjeller i kvalitet, pris eller vareutvalg? Er denne markedssegmenteringen styrt av geografiske områder, produktlinjer, priser eller andre kriterier? I hvilket markedssegment vil primærvirksomheten være? Hvor stor prosentdel av det totale markedet er i dette segmentet? Hvilken prosentandel av dette segmentet vil bedriften nå ut til? Merk: Et sektordiagram er en god måte å vise del-til-helhet-relasjoner på, for eksempel hvor mange prosent av målmarkedet som kommer inn under hvert hovedsegment. Hvis du vil endre formen på dataetikettene, høyreklikk på en etikett og deretter på Endre dataetikettformer.

Konkurranse

Hvem andre gjør det du prøver å gjøre? Beskriv kort flere av dine nærmeste og største konkurrenter. Hvilken prosentandel av markedet har hver av dem? Hva er deres styrker og svakheter? Hva kan du lære fra måten de gjør forretninger på, fra priser, reklame og generelle markedstilærminger? Hvordan forventer du å konkurrere? Hvordan håper du å gjøre det bedre? Hvilken indirekte konkurranse vil du møte, for eksempel fra salg via Internett, varehus eller internasjonal import? Hvordan vil du holde deg oppdatert på teknologi og trender i forandring, som kan påvirke bedriften i fremtiden?

Priser

Hvordan har du utviklet prispolicyen? Hvilke av følgende prisstrategier passer best for bedriften din? Detaljistkostnader og priser, konkurranseposisjon, priser lavere enn konkurrentenes, priser høyere enn konkurrentenes, flere priser, prislinje, pris basert på kostpris pluss kostnader, eller andre? Hva er konkurrentenes prispolicyer, og hvordan er dine i sammenligning? Er prisene dine på linje med bransjegjennomsnitt? Hvordan vil du overvåke priser og kostnader for å sikre at bedriften vil fungere med fortjeneste? Hvordan planlegger du å holde deg oppdatert på endringer i markedet, for å sikre at fortjenestemarginen ikke påvirkes negativt av nye innovasjoner eller ny konkurranse?

Reklame og kampanjer

Hvordan har du tenkt å markedsføre bedriften? Hvilke av disse alternativene for annonsering og reklame gir deg best sjanse for vellykket fremvekst i bedriften? Katalogtjenester, sosiale medier, andre medier (avis, magasin, TV, radio), direkteutsendelse, telefonsalg, seminarer og andre arrangementer, felles annonsering med andre firmaer, selgere, jungeltelegrafen eller andre? Hvordan vil du fastsette markedsføringsbudsjettet? Hvordan vil du spore resultatene av reklame- og kampanjetiltak? Vil du annonsere med jevne mellomrom, eller vil du gjøre sesongkampanjer? Hvordan skal produktene pakkes? Har du gjort undersøkelser for å se hvilken emballasje som appellerer til kundene? Har du gjort en kostnadsanalyse av forskjellige former for emballasje?

Strategi og implementering

Nå som du har beskrevet de viktigste elementene i bedriften, vil du kanskje oppsummere strategien for implementeringen. Hvis firmaet er nytt, prioriter fremgangsmåten du må følge for å begynne å gjøre forretninger. Beskriv målene og hvordan du har tenkt å nå dem og med hvilke tidsparametere. Planlegging er en av de mest oversette, men viktigste delene av forretningsplanen for å sikre at du har kontroll (så mye som mulig) på hendelser og retningen bedriften beveger seg i. Hvilke planleggingsmetoder vil du bruke?

Vedlegg

Oppstartsutgifter

Forretningslisenser
Innkjøpsutgifter
Innskudd
Bankkonto
Leie
Interiørendringer
Utstyr/maskiner som kreves:
Vare 1
Vare 2
Vare 3
Totalt utstyr/maskin
Forsikring
Rekvisita/visitt kort
Brosjyrer
Annonsering før åpning
Lagerbeholdning ved oppstart
Annet (liste):
Vare 1
Vare 2
Totale oppstartsutgifter

Bestemme oppstartskapital

Begynn med å fylle ut tallene for de ulike typene utgifter i kontantstrømtabellen på neste side. Start den første måneden i tabellen som følger med startbeløp på kr 0, og Konsolider «kontant ut»-utgifter fra kontantstrømtabellen under de tre hovedoverskriftene for leie, lønn og annet (inkludert ubetalte oppstartskostnader under «annet» i måned 1). Fortsett de månedlige overslagene i tabellen som følger, inntil sluttsaldoene er konsekvent positive. Finn største negative saldo – dette er beløpet som kreves som oppstartskapital for at bedriften skal overleve opp til nullpunktet der alle utgiftene dekkes av inntektene. Fortsett ved å sette inn det nødvendige beløpet for oppstartskapital i kontantstrømtabellen som startbeholdning for måned 1.

Måned 1	Måned 2	Måned 3	Måned 4	Måned 5	Måned 6	Måned 7	Måned 8
Startbeholdning	Kr 0,00
Kontanter inn:
Kontantsalg betalt
Fordringer
Kontanter inn totalt
Kontanter ut:
Leie
Lønn
Annet
Kontanter ut totalt
Sluttsaldo
Endring (kontantstrøm)

Kontantstrøm

Måned 1	Måned 2	Måned 3	Måned 4	Måned 5	Måned 6	Måned 7	Måned 8	Måned 9	Måned 10	Måned 11	Måned 12
Startbeholdning
Kontanter inn:
Kontantsalg
Fordringer
Kontanter inn totalt
Kontanter ut (utgifter):
Leie
Kommunale avgifter
Lønn (inkludert avgifter)
Fordeler
Låneavdrag
Reise
Forsikring
Reklame
Profesjonelle avgifter
Kontorutstyr
Porto
Telefon
Internett
Bankgebyrer
Kontanter ut totalt
Sluttsaldo

Projeksjonsrapport for inntekter

Projeksjonsrapporten for inntekter er et annet administrasjonsverktøy for å forhåndsvise inntektsbeløpet som blir generert hver måned, basert på fornuftige prognoser av månedlig salg og kostnader/utgifter. Etter hvert som månedlige projeksjoner utvikles og skrives inn, vil disse tallene fungere som mål for å kontrollere driftsutgifter. Når faktiske resultater fremkommer, bør en sammenligning med de beregnede beløpene få det til å ringe i varselbjellene hvis kostnadene overstiger beregningene, slik at du kan ta grep for å løse problemer. Bransjeprosentandelen beregnes ved å multiplisere kostnader/utgifter med 100 % og dividere resultatet med totalt netto salg. Det indikerer det totale salget som er standard for en bestemt bransje. Det kan hende du kan få denne informasjonen fra handelsorganisasjoner, revisorer, banker eller referansebiblioteker. Bransjetall er en nyttig referanseverdi som du kan sammenligne kostnadene/utgiftene i din egen bedrift mot. Sammenlign årlig prosent med tallet som er angitt i bransjeprosent-kolonnen. Nedenfor finner du en forklaring på noen av termene som brukes i tabellen som følger: Total nettoomsetning (inntekt): Dette tallet er det totale estimerte salget per måned. Vær så realistisk som mulig, og ta hensyn til sesongtrender, returer, kvoter og prisreduksjoner. Salgskostnader: For å være realistisk, må dette tallet inkludere alle kostnadene som er involvert i et salg. For eksempel må du inkludere kostnader med transport og frakt hvis det angår lagerbeholdning. Alle direkte kostnader vedrørende arbeidskraft bør også inkluderes. Bruttofortjeneste: Trekk salgskostnadene fra totalt netto salg. Brutto fortjenestemargin: Denne beregnes ved å dividere brutto fortjeneste med total netto salg. Kontrollerbare utgifter: Lønninger (basis pluss overtid), lønnsutgifter (inkludert betalt ferie, sykefravær, helseforsikring, arbeidsgiveravgift og trygdeavgifter), kostnader for eksterne tjenester (inkludert underkontrakter, overløpsarbeid og spesielle tjenester eller engangstjenester), forsyninger (inkludert alle varer og tjenester som er kjøpt for bruk i bedriften), kommunale avgifter (vann, varme, lys, renovasjon og så videre), reparasjon og vedlikehold (inkludert både regelmessige og periodiske utgifter, for eksempel maling), reklame, reise og bil (inkludert bedriftsbruk av privatbil, parkering og forretningsreiser), revisor og juridiske kostnader (kostnader med eksterne profesjonelle tjenester). Faste utgifter: Leie (bare for eiendom som brukes av bedrifter), avskrivning (tilbakebetaling av kapitalaktiva), forsikring (brann, gjeld på eiendom eller produkter, ansattekompensasjon, tyveri med mer), tilbakebetaling av lån (inkluderer renter og hovedbetaling på utestående lån til bedriften), diverse (uspesifiserte, små utgifter som ikke er inkludert i andre kontoer eller overskrifter). Netto fortjeneste/tap (før skatt): Trekk totale kostnader fra brutto fortjeneste. Skatter og avgifter: Beholdning, salg, forbrukeravgift, eiendom, kommunal, statlig og så videre. Netto fortjeneste/tap (etter skatt): Trekk skatt fra netto fortjeneste før skatt. Årlig total: Legg til alle de månedlige tallene på tvers av tabellen for hvert salgs- og utgiftselement. Årlig prosent: Multipliser årlig total med 100 % og del resultatet med det totale nettosalgstallet. Sammenlign med bransjeprosent i første kolonne.

Bransje %	Jan.	Feb.	Mar.	Apr.	Mai	Jun.	Jul.	Aug.	Sep.	Okt.	Nov.	Des.	Årlig total	Årlig %
Ber. Nettosalg
Salgskostnader
Bruttofortjeneste
Kontrollerbare utgifter:
Lønn
Lønnsutgifter
Juridisk/regnskap
Reklame
Reise/bil
Kontingenter/abonnementer
Kommunale avgifter
Diverse
Totalt kontrollerbare utgifter
Faste utgifter:
Leie
Avskrivning
Forsikring
Tillater/lisenser
Låneavdrag
Diverse
Totale faste utgifter
Totale utgifter
Netto fortjeneste/tap før skatt
Skatter og avgifter
Netto fortjeneste/tap Etter skatt

Oversikt over tap og fortjeneste

Denne tabellen inneholder egentlig samme grunnleggende informasjon som projeksjonsrapporten for inntekt. Etablerte virksomheter bruker denne formen for rapport til å gi sammenligninger fra én periode til en annen. Det kan være mange långivere som krever resultatregnskap for de siste tre årene. I stedet for å sammenligne faktiske inntekter og utgifter med et bransjegjennomsnitt, vil denne formen for resultatregnskap sammenligne hvert inntekts-og utgiftselement med beløpet som ble budsjettert for det. De fleste bokføringssystemer for datamaskiner kan generere et resultatregnskap for perioden(e), med eller uten budsjettsammenligning.

Fortjeneste og tap, sammenlignet med budsjett Faktisk: ([Startmåned, år]–[Sluttmåned, år])

[Startmåned, år]–[Sluttmåned, år]	Budsjett	Beløp over budsjett
Inntekter:
Salg
Annet
Totale inntekter
Utgifter:
Lønn
Lønnsutgifter
Juridisk/regnskap
Reklame
Reise/bil
Kontingenter/abonnementer
Kommunale avgifter
Leie
Avskrivning
Tillater/lisenser
Tilbakebetaling av lån
Diverse
Totale utgifter
Netto fortjeneste/tap

Balanseregnskap

Nedenfor finner du retningslinjer for hva du må ta med i balansen: (For bruk i etablerte bedrifter) Aktiva: Alt av verdi som eies av eller juridisk tilhører en bedrift. Totale aktiva omfatter alle netto verdier, beløpet er resultatet av å trekke avskrivning og tilbakebetaling fra opprinnelige kostnader da aktivumet først ble anskaffet. Omløpsmidler: Kontanter – penger i banken eller ressurser som kan bli konvertert til kontanter innen 12 måneder fra datoen i balansen. Håndkasse – et kontantfond til diverse små utgifter. Fordringer – beløp som forfaller fra kunder for salgsvarer eller tjenester. Lager – tilgjengelige råvarer, varer i arbeid og ferdig varer (enten produsert eller kjøpt for videresalg). Kortsiktige investeringer – renter eller beholdning som gir utbytte og forventes å konverteres til kontanter innen ett år: aksjer, obligasjoner, sertifikater for innskuddskontoer og kontoer med langtidssparing. Disse skal vises enten som enten kostnadsverdi eller gjeldende markedsverdi, avhengig av hva som er minst. Kortsiktige investeringer kan også kalles «midlertidige investeringer» eller «omsettelige verdipapirer». Forhåndsbetalte utgifter – varer, fordeler eller tjenester som en bedrift betaler eller leier på forhånd, for eksempel kontorutstyr, forsikring eller arbeidsplass. Langsiktige investeringer – beholdninger en bedrift har tenkt å beholde i minst ett år. Det kalles også langsiktige aktiva, dette er vanligvis renter eller aksjer som utbetaler dividende, obligasjoner eller sparekontoer. Faste eiendeler – denne termen omfatter alle ressurser som en bedrift eier eller anskaffer for bruk i operasjoner som ikke er ment for videresalg. De kan leases i stedet for å eies, og avhengig av leasingavtalen, kan det hende de må inkluderes både som en eiendel for verdien, og som gjeld. Faste eiendeler inkluderer tomt (den originale salgssummen bør oppføres, uten godtgjørelse for markedsverdi), bygninger, utbedringer, utstyr, møbler og kjøretøyer. Gjeld: Kortsiktig gjeld: Ta med all gjeld, betalingsforpliktelser og krav som skal betales innen 12 måneder. Leverandørgjeld – skyld til leverandører for varer og tjenester som er kjøpt til bedriften. Fakturagjeld – saldo for hovedforfall for korttidsgjeld, midler som er lånt til bedriften. Det inkluderer også det gjeldende beløpet på fakturaer som overstiger 12 måneder. Renteutgifter – opptjente beløp som forfaller på både kortsiktig og langsiktig lånt kapital og utvidet kreditt til bedriften. Skyldig skatt – beløp påløpt i løpet av regnskapsperioden som dekkes av balansen. Lønnsavsetning – lønn skyldig i løpet av perioden som dekkes av balansen. Langsiktig gjeld – fakturaer, kontraktsbetalinger eller pantelån som forfaller over en periode som overskrider 12 måneder. Disse bør være oppført etter utestående saldo med fradrag for gjeldende posisjon. Nettoformue – også kalt eierens egenkapital. Dette er beløpet eieren/eierne kan kreve av eiendelene i bedriften. I et foretak eller partnerskap er denne egenkapitalen hver eiers opprinnelige investering, pluss eventuell inntjening etter uttak. De fleste datamaskiner med bokføringssystemer kan generere en balanse for perioden(e) som kreves. Merk: Totale aktiva vil alltid være lik total gjeld pluss total nettoformue. Det vil si at de tallene på nederste linje for totale aktiva og total gjeld alltid er det samme.

Aktiva Omløpsmidler: Kontanter: Håndkasse Fordringer Beholdning Kortsiktig investering Forhåndsbetalt utgift Langsiktig investering Faste eiendeler: Tomt Bygninger Forbedringer Utstyr Møbler Biler/kjøretøyer Andre aktiva: Vare 1 Vare 2 Vare 3	Gjeld Kortsiktig gjeld: Leverandørgjeld Fakturagjeld Renteutgifter Skyldig skatt: Intektsskatt til staten Kommunal inntektsskatt Skatt for selvstendig næringsdrivende Merverdiavgift Eiendomsskatt Lønnsavsetning Langsiktig gjeld Fakturagjeld Nettoformue/eiers egenkapital/beholdt inntjening
Totale aktiva:	Total gjeld:

Salgsprognose

Denne informasjonen kan vises i diagram- eller tabellform, etter måneder, kvartaler eller år, for å illustrere forventet vekst for salg og den tilhørende kostnaden for salg.

Milepæler

Dette er en liste over målsettinger som bedriften din kanskje vil strebe etter å nå, etter start-og fullføringsdatoer, og etter budsjett. Det kan også presenteres i en tabell eller et diagram.

Nullpunktsanalyse

Bruk denne delen til å evaluere bedriftens lønnsomhet. Du kan måle hvor nær du er å oppnå dette nullpunktet når utgiftene dine er dekket av salgsbeløpet og er på nippet til lønnsomhet. En nullpunktsanalyse kan fortelle deg hvilket salgsvolum du vil trenge for å generere fortjeneste. Den kan også brukes som en veiledning for å fastsette priser. Det finnes tre grunnleggende måter å øke fortjenesten på: Generere mer salg, øke priser og/eller redusere kostnader. Alle kan påvirke virksomheten: Hvis du øker prisene, kan det hende at du ikke lenger er konkurransedyktig. Hvis du genererer mer salg, trenger du kanskje ekstra personell til å betjene disse salgene, noe som øker kostnadene. Det å redusere de faste kostnadene bedriften betaler hver måned vil ha større påvirkning på fortjenestemarginen enn det å endre variable kostnader. Faste kostnader: Leie, forsikring, lønn og så videre. Variable kostnader: Kostnaden ved å kjøpe produkter, forsyninger og så videre. Dekningsbidrag: Dette er salgsprisen minus variable kostnader. Det måler tilgjengelig beløp for å betale faste kostnader og oppnå fortjeneste. Dekningsgrad: Dette er beløpet for totalt salg minus variable kostnader, dividert på totalt salg. Den måler prosenten av hver salgskrone for å betale faste kostnader og oppnå fortjeneste. Nullpunkt: Dette er beløpet der totalt salg er lik totale kostnader. Det representerer det minimale salgsbeløpet du må nå før du oppnår fortjeneste. Nullpunkt i enheter: For relevante bedrifter er dette totale faste kostnader dividert på salgspris per enhet minus variable kostnader per enhet. Det forteller deg hvor mange enheter du må selge før du oppnår fortjeneste. Nullpunkt i kroner: Dette er det totale beløpet for faste kostnader dividert på dekningsgrad. Det er en metode for å beregne minimalt salgsbeløp du må nå før du oppnår fortjeneste. Merk: Hvis salgssummene er under nullpunktet, taper bedriften penger.

Diverse dokumenter

Hvis du vil støtte de rapportene du har laget i bedriftsplanen, må du kanskje inkludere noen av eller alle de følgende dokumentene i vedlegget: Personlige CV-er Personlige regnskap Kredittrapporter, personlige og for bedriften Kopier av leasingavtaler Referansebrev Kontrakter Juridiske dokumenter Skattemeldinger for personer og bedrift Diverse relevante dokumenter. Fotografier