[Utca és házszám] [Irányítószám, település]	tel. [telefonszám] f. [fax]	[E-mail] [Webcím]
[Üzleti terv címe] [Üzleti terv alcíme]

Tartalomjegyzék

Vezetői összefoglaló	2

Érdekességek

Célkitűzések

Küldetés

A siker kulcsai

Üzlet leírása	3

Vállalati tulajdonlás/jogi személy

Helyszín

Belső

Nyitva tartási idő

Termékek és szolgáltatások

Szállítók

Szerviz

Termelés

Menedzsment

Pénzügy

Induló/akvizíciós összesítés

Marketing	6

Piaci elemzés

Piaci szegmensek

Versenytársak

Árszabás

Függelék	9

Induló kiadások

Az induló tőke megállapítása

Készpénzforgalom

Bevételi előrejelzési kimutatás

Eredménykimutatás

Mérleg

Értékesítési előrejelzés

Mérföldkövek

Nyereségbe fordulási elemzés

Egyéb dokumentumok

Vezetői összefoglaló

Írja be ezt az utolsó lépésként, hogy összefoglalja az üzleti terv legfontosabb pontjait. Adja meg cége tömör, de pozitív leírását, beleértve a célkitűzéseket és az elért eredményeket is. Ha cégét már megalapította, fontolja meg annak bemutatását, hogy miért hozta létre, eddig milyen célkitűzéseket valósított meg, és milyen út áll előtte. Ha új, foglalja össze, hogy mit kíván tenni, hogyan és miért szándékozik megtenni azt, és mit gondol, miként küzdheti le a főbb akadályokat (pl. a versenytársakat). A következő négy alcímsor használatával is segíthet bemutatni az ügyvezetői összefoglaláshoz szükséges információkat. Megjegyzés: Bármely, mint pl. e tipp törléséhez egyszerűen kattintson a tipp szövegére, majd nyomja le a szóköz billentyűt.

Érdekességek

A legfontosabb üzleti érdekességek összefoglalása. Megadhat például egy olyan diagramot, amely több év értékesítéseit, kiadásait és nettó nyereségét jeleníti meg. Megjegyzés: ha a minta diagram adatait saját adataira szeretné lecserélni, kattintson a jobb gombbal a diagramra, majd kattintson az Adatok szerkesztése parancsra.

Célkitűzések

Tüntesse fel például a reményei szerint elérendő célkitűzéseinek idővonalát.

Küldetés

Ha van megfogalmazott küldetése, ide írja be azt. A vezetői összefoglalóban máshol nem szereplő, cégével kapcsolatos fontos pontokat is tüntesse fel.

A siker kulcsai

Írja le az üzleti terv sikerességét segítő egyedi vagy megkülönböztető faktorokat.

Üzlet leírása

Mutassa be üzleti tevékenységét pozitívan, lényegre törően és tényekre alapozva: milyen tevékenységet végez, mi teszi egyedivé, versenyképessé és sikeressé. Mutassa be azokat a speciális jellemzőket, amelyek a potenciális ügyfelek számára vonzóvá teszik üzleti tevékenységét, és nevezze meg cégének elsődleges céljait..

Vállalati tulajdonlás/jogi személy

Adja meg, hogy cégének egy tulajdonosa van-e, vagy vállalatként (típus), illetve társaságként működik-e. Ha szükséges, adja meg az üzleti tevékenység típusát (például gyártás, kereskedelem vagy szolgáltatás). Ha licencekre vagy engedélyekre van szükség, tüntesse fel azok beszerzésének követelményeit és azt, hogy hol tart ennek folyamatában. Ha még nem nyilatkozott arról, hogy ez egy új, független vállalkozás, felvásárlás, franchise vagy egy korábbi üzleti tevékenység kibővítése, azt itt jelezze.

Helyszín

Ne feledje, bizonyos típusú üzleti tevékenységekhez a helyszín kiemelt fontosságú, míg mások számára kevésbé az. Ha cége nem kötődik speciális helyszínhez, az előnyt jelenthet, és mindenképpen érdemes itt megemlítenie. Ha már kiválasztotta a helyszínt, mutassa be a főbb érdekességeket – útmutatóként felhasználhatja a következő felsorolásban szereplő tényezőket, illetve egyéb, a cége számára fontos megfontolásokat. Ha még nincs meg a helyszín, írja le annak legfontosabb feltételeit, hogy miként találhat cége számára megfelelő helyet. Fontolja meg a következő példákat (vegye figyelembe, hogy a felsorolás nem teljes, és más szempontok is felmerülhetnek): Milyen típusú helyet keres és hol? Van-e olyan terület, amely marketing szempontjából lenne kifejezetten kívánatos? Földszintes helyszínre van szüksége? Ha igen, akkor a helyszínének tömegközlekedési eszközökkel könnyen hozzáférhetőnek kell lennie? Ha egy adott helyszínen gondolkozik, vagy helyszíneket hasonlít össze, a következők fontosak lehetnek: Milyen a hozzáférés/forgalmi helyzet? Megfelelőek a parkolási lehetőségek? Elegendő az utcai megvilágítás? Van-e a közelben más olyan vállalkozás vagy helyszín, amely segít bevonzani a keresett ügyféltípust? Ha ez egy kirakat, felkelti a figyelmet, vagy mit kell tenni ahhoz, hogy felkeltse a szükséges érdeklődést? Ha üzleti tevékenységéhez a jelzések is fontosak: Vannak Önre nézve negatív hatással bíró helyi rendeletek? Milyen típusú jelzések felelnek meg legjobban az igényeiknek? A jelzések költségét beleszámolta az induló összegbe?

Belső

Bizonyos üzletek esetében a munkahely belső terei legalább annyira fontosak, mint a helyszín. Ha a cégével kapcsolatban ez a helyzet, írja le, hogy az Öné mitől működik jól. Hogyan számította ki a szükséges négyzetméter-területet? Végzett előzetes tervezést, hogy a legtöbbet kihozhassa a helyszínből, pl. mit hová kíván elhelyezni? Van-e bármilyen speciális követelmény vagy elvégzendő módosítás a felépítendő vagy berendezendő helyszínnel kapcsolatban? A tevékenységéhez szüksége van főbérlői vagy egyéb engedélyre? Ha szükséges, hogyan jeleníti meg a termékeket? Az elrendezésnek van-e olyan áramlása/funkciója, amely hozzátesz a környezethez és/vagy potenciálisan segíthet az eladások növelésében? Írja le, hogy mik az üzlete belterének azok a speciális funkciói, amelyekről úgy véli, hogy a hasonló üzletekhez képest versenyelőnyt jelenthetnek.

Nyitva tartási idő

Magától értetődik, de kiskereskedőknek vagy szezonális vállalatoknak fontos.

Termékek és szolgáltatások

Mutassa be termékeit vagy szolgáltatásait, és vázolja, hogy miért van rájuk kereslet. Mi a lehetséges piac? Milyen előnye származik ebből az ügyfélnek? A termékei vagy szolgáltatásai mely elemei jelentenek versenyelőnyt? Ha több terméket vagy szolgáltatást is árul, írja le, hogy mik azok. A kínálatnak miért ezt az egyensúlyát választotta? Hogyan módosíthatja ezt a mérleget a piaci igények kielégítésére? Termékalapú üzletek esetén végez-e raktárkezelést, vagy van-e erre szüksége? Termékek rendelésekor kell „átfutási időt” figyelembe vennie? A készlet védelme érdekében van szüksége könyvvizsgálati vagy biztonsági rendszerre? Megjegyzés: Ha a termékei és/vagy szolgáltatásai fontosabbak a helyszínénél, helyezze át ezt a témát a helyszín és az üzleti nyitva tartási órák elé. Ha csak termékeket vagy szolgáltatásokat kínál, törölje a fejléc szükségtelen részét.

Szállítók

Ha a beszállítókkal kapcsolatos információk (beleértve a velük kötött pénzügyi megállapodásokat is) fontos szerepet játszanak az üzleti tevékenységében, ebben a részben tüntesse fel a lényeges információkat.

Szerviz

Akár céges termékeiről vagy szolgáltatásairól van szó, ezen rész használatával az eladások előtt, alatt és után felügyelheti az ügyfeleknek nyújtott szolgáltatás szintjét és módját. Miként éri el, hogy szolgáltatásaival kiemelkedjen a versenytársai közül?

Termelés

Gyárt a cége bármilyen terméket? Ebben az esetben ismertesse a létesítményeit, valamint az esetleges speciális gépeket és berendezéseket. Szabadalmaztatott információk felfedése nélkül írja le a gyártási folyamatot. Ha még nem szerepel a termékek és szolgáltatások részben írja le, hogy miként értékesíti az Ön által gyártott termékeket – Közvetlenül a széles nyilvánosság részére? A nagykereskedőn vagy a forgalmazón keresztül? Egyéb? Hogyan fogja a terméket a piacra eljuttatni?

Menedzsment

Milyen módon segíti elő a háttere és munkatapasztalata az üzlet sikerességét? Mennyire lesz aktív, és a vállalatvezetés mely területeit delegálja másoknak? Nevezze meg az üzleti tevékenységét irányító többi személyt, beleértve a következőket: Milyen képesítésekkel és háttérrel rendelkezik? (A függelék önéletrajzot is tartalmazhat.) Mik az üzletének sikerét támogató erősségek és szakterületek? Mik a kötelezettségeik és azok egyértelműen meg vannak-e határozva (ami különösen fontos a partnerségi megállapodásokban)? Milyen készségeknek van hiányában a vezetőség, amelyeket külső forrásból vagy további munkaerő felvételével kell megoldani? Ha üzleti vállalkozásának alkalmazottai is vannak, vázolja vel a szolgálati utat. Milyen oktatóanyagokat és támogatást (pl. a céges irányelvek kézikönyvét) biztosít az alkalmazottak számára? Az alkalmazottak számára kínál olyan ösztönzőt, amely elősegíti üzletének növekedését? Ha cége franchise rendszerben működik, milyen típusú segítségre számíthat, és mennyi ideig? A franchise-szolgáltató által nyújtott üzemeltetési eljárások és a hozzájuk kapcsolódó útmutató adatait is tüntesse fel.

Pénzügy

Ezen rész megírásakor fontolja meg, hogy egy cég pénzügyeinek kezelési módja jelentheti a siker és bukás közötti különbséget. A felkínálni szándékozott termékek és szolgáltatások alapján ismertesse, hogy miként és mennyi idő alatt kívánja elérni, hogy üzleti tevékenysége nyereséges legyen. A vállalkozása jó pénzforgalmat biztosít vagy foglalkoznia kell jelentősebb követelésekkel és lehetséges tartozásokkal, illetve beszedésekkel? Az indulási és működési költségekkel kapcsolatos összes részletet fel kell venni a függelékbe. Ugyanakkor az induló szükségleteinek és üzemi költségvetésének tömör összefoglalója során hivatkozhat a megfelelő táblázatokra, diagramokra vagy oldalszámokra. Az induló szükségleteknek tartalmazniuk kell az egyszeri vásárlásokat, többek között a főbb felszerelést vagy készletet, előlegeket vagy letéteket, valamint a jogi és szakmai díjakat, licenceket/engedélyeket, biztosítást, a helyszín felújítását/tervezését/dekorációját, megnyitás előtti személyi költségeket; hirdetést és promóciót Ha készen áll üzlete elindítására, a költségek fontossági sorrendbe állítását segítő működési költségvetésre lesz szüksége. Tartalmaznia kell az első három-hat hónapnyi működés túléléséhez szükséges összeget, és tüntesse fel, hogy miként szándékozik cégének pénzügyeit irányítani. Tűntesse fel a következő kiadásokat: bérleti díj, közmű, biztosítás, bér (beleértve az adókat), hiteltörlesztés, irodaszerek, utazás és szórakozás, jogi képviselet és számvitel, hirdetés és promóció, javítás és karbantartás, értékcsökkenés, és egyéb a cégre jellemző kategóriák. Az Ön által használt, használni tervezett vagy adott esetben a franchise szolgáltatásba adó által elvárt számviteli és készletkezelési rendszer típusáról is megadhat információkat (vagy jelen üzleti terv másik fejezeteire mutató kereszthivatkozást, ha ezt a dokumentum ott tárgyalja).

Induló/akvizíciós összesítés

Foglalja össze üzletének elindításával vagy felvásárolásával kapcsolatos kulcsfontosságú részleteket. (Ha ez nem alkalmazható az üzleti tevékenységére, akkor törölje. Az előző részben feltüntetett módon a függelékbe vegye fel az indítási vagy beszerzési költségeket tartalmazó táblázatot.

Marketing

Az, hogy milyen jól marketing tevékenységet végez cége érdekében, fontos szerepet játszhat annak sikerében vagy bukásában. Potenciális ügyfeleiről életbe vágóan fontos annyit megtudni, amennyit csak lehet – kik ők, mit akarnak (és mit nem akarnak), illetve milyen elvárásaik vannak.

Piaci elemzés

Milyen piacot célzott meg? (Ki a legvalószínűbb vásárlója termékeinek vagy felhasználója szolgáltatásainak?) Mik a demográfiai adatok? Milyen méretű a potenciális ügyfélbázis? Hol vannak? Hogyan tudatja velük, hogy Ön kicsoda és hol található, illetve, hogy mit ajánl a számukra? Ha úgy gondolja, hogy valami új, innovatív vagy általában nem elérhető dologgal rendelkezik: Honnan tudja, hogy van-e piaca – hogy az emberek hajlandóak fizetni az Ön által kínált szolgáltatásért? Fontolja meg, hogy az elérni kívánt piac: Növekszik, zsugorodik vagy stagnál? Véleménye szerint a piac hány százalékát lesz képes elérni? Hogyan fogja tudni növelni piaci részesedését? Megjegyzés: A következőhöz hasonló diagramot is felvehet, hogy piaci potenciáljának főbb elemei egyetlen pillantással áttekinthetők legyenek.

Piaci szegmensek

Szegmentált a megcélzott piaca? Vannak az azonos típusú üzleten belül eltérő minőséget, árat vagy termékskálát kínáló különböző szintek? Az adott piaci szegmentálást a földrajzi terület, a termékskála, a díjszabás vagy egyéb szempont határozza meg? Melyik piaci szegmensbe tartozik az elsődleges üzleti tevékenysége? Ez a szegmens hány százaléka a teljes piacnak? Ennek a szegmensnek hány százalékát fogja elérni üzleti tevékenységével? Megjegyzés: A kördiagramok remekül szemléltetik, hogy miként viszonyul a rész az egészhez, például, hogy hány százalékos a főbb szegmensekben a megcélzott piac. Az adatfeliratok alakjának módosításához kattintson a jobb gombbal a címkére, és válassza az adatfelirat alakjának módosítása parancsot.

Versenytársak

Ki végzi még azt a tevékenységet, amellyel Ön is próbálkozik? Ismertesse röviden a legközelebbi és legerősebb versenytársait. A piac hány százalékát érik el? Mik az erősségeik és a gyengeségeik? Mit tanulhat az általuk végzett üzleti tevékenységből, árképzésükből, hirdetéseikből és általános értékesítési megközelítésükből? Elképzelései szerint miként fog versenyezni? Reményei szerint miként fogja jobban csinálni? Milyen közvetett versenyhelyzettel fog szembesülni, pl. internetes értékesítéssel, áruházakkal vagy nemzetközi importtal? Hogyan fog lépést tartani a technológiával és a változó trendekkel, melyek a jövőben hatással lehetnek üzleti tevékenységére?

Árszabás

Hogyan dolgozta ki az árképzési politikáját? A következő díjszabási stratégiák közül melyik illik a legjobban üzleti tevékenységéhez? Kiskereskedelmi költségek és árak, versenyképes helyzet, versenytársakénál alacsonyabb árak, versenytársakénál magasabb árak, többszörös árak, költség plusz felár alapú árképzés, egyéb? Milyen árképzési irányelvei vannak a versenytársainak, és miként hasonlítható azokhoz az Öné? Az árai összhangban vannak az ipari átlagokkal? Hogyan fogja nyomon követni az árakat és az önköltséget az üzlet nyereségességének biztosítása érdekében? Hogyan tervez lépést tartani a piacon tapasztalható változásokkal, annak érdekében, hogy az új innovációk és a versenytársak ne befolyásolhassák negatívan a haszonkulcsot?

Hirdetés és promóció

Hogyan kívánja hirdetni a cégét? A következő hirdetési és promóciós lehetőségek melyike kínálja üzleti tevékenységének növelésére a legjobb esélyt? Címtár-szolgáltatások, közösségi hálózati webhelyek, média (újság, magazin, televízió, rádió), közvetlen levelezés, telefonos megkeresés, szemináriumok és egyéb események, közös reklámozás más cégekkel, értékesítési képviselőkkel, szájról szájra terjedő kommunikáció, egyéb? Hogyan fogja meghatározni hirdetési költségkeretét? Hogyan fogja nyomon követni a hirdetési és promóciós tevékenységek eredményeit? Rendszeresen hirdet, vagy csak szezonális kampányokat folytat? Miként lesznek a termékei csomagolva? Végzett kutatást azzal kapcsolatban, hogy az ügyfeleinek milyen csomagolás felel meg leginkább? Végzett-e már költségelemzést a különböző csomagolóanyagokkal kapcsolatban?

Stratégia és megvalósítás

Most, hogy bemutatta vállalkozásának fontos céljait, összefoglalhatja azok elérésére irányuló stratégiáját. Ha új a cége, állapítsa meg az üzlet megnyitásához szükséges lépések fontossági sorrendjét. Ismertesse célkitűzéseit, és azt, hogy miként és milyen időparaméterek mellett kívánja elérni azokat. A tervezés az üzleti terv az egyik leginkább figyelmen kívül hagyott, ugyanakkor legfontosabb része, amely biztosítja, hogy (amennyire lehetséges) kézben tartsa a folyamatokat és cégének haladási irányát. Milyen tervezési módszereket vezet be?

Függelék

Induló kiadások

Vállalati licencek
Bejegyzési költségek
Betétek
Bankszámla
Bérleti díj
Belső átalakítások
Szükséges berendezés/gép:
1. tétel
2. tétel
3. tétel
Teljes berendezés/gép
Biztosítás
Levélpapírok/névjegykártyák
Brosúrák
Hirdetés előrendelése
Nyitó készlet
Egyéb (lista):
1. tétel
2. tétel
Összes indítási kiadások

Az induló tőke megállapítása

Kezdje el beírni a különböző típusú kiadások értékeit a következő oldalon lévő pénzforgalmi táblázatba. Kezdje az első hónapot a következő táblázatban 0 Ft induló készpénzzel, és vonja össze a pénzforgalmi táblázat három fő címsora (bérleti díj, bér, egyéb) alatti kiadásait (beleértve az 1. hónap „egyéb” részének kifizetetlen induló költségeit). Folytassa addig a következő táblázatban a havi előrejelzést, amíg a záróegyenleg következetesen pozitív nem lesz. Keresse meg a legnagyobb negatív egyenleget – ez az az összeg, amelyre induló tőkeként szükség van ahhoz, hogy az üzleti tevékenysége életben maradjon addig a pontig, amelyet követően a bevételek már fedezik a kiadásokat. Folytassa a szükséges induló tőke összegének a pénzforgalmi táblázat 1. hónapjához való induló készpénzként történő beírásával.

1. hónap	2. hónap	3. hónap	4. hónap	5. hónap	6. hónap	7. hónap	8. hónap
Kezdeti készpénz	0,00 Ft
Beáramló készpénz:
Kifizetett készpénzes eladások
Követelések
Összes bejövő készpénz
Kiáramló készpénz:
Bérleti díj
Bérlista
Egyéb
Összes kimenő készpénz
Záró egyenleg
Váltópénz (készpénzforgalom)

Készpénzforgalom

1. hónap	2. hónap	3. hónap	4. hónap	5. hónap	6. hónap	7. hónap	8. hónap	9. hónap	10. hónap	11. hónap	12. hónap
Kezdeti készpénz
Beáramló készpénz:
Készpénzes eladások
Követelések
Összes bejövő készpénz
Készpénzkiáramlás (költségek):
Bérleti díj
Közművek
Bérlista (adóval együtt)
Előnyök
Törlesztés
Utazás
Biztosítás
Hirdetés
Szakértői díjak
Irodai kellékek
Postaköltség
Telefonszám
Internet
Banki díjak
Összes kimenő készpénz
Záró egyenleg

Bevételi előrejelzési kimutatás

A jövedelem-előrejelzési kimutatás egy másik felügyeleti eszköz, amellyel az egyes hónapok során keletkező jövedelmek összege előzetesen megtekinthető az eladások és a költségek/kiadások havi szintű reális előrejelzése alapján. A havi előrejelzések elkészítésekor és megadásakor ezek az elérendő célszámok szolgálnak a működési költségek szabályozására. A tényleges eredmények bekövetkezésekor az előre jelzett összegekkel összehasonlítva figyelmeztető jel lehet, ha a költségek túlságosan kiugróak, így meghozhatók a hibák kijavítását célzó lépések. Az ipari százalékot (Ind. %) a költségek/kiadások 100%-os beszorzásával, majd az így kapott eredménynek az összes nettó eladásokkal való elosztásával kapjuk meg. Egy adott iparágban megszokott összes értékesítést jelzi. Ezek az információk kereskedelmi szervezetektől, könyvelőktől, bankoktól vagy hivatkozási könyvtárakból gyűjthetők be. Az iparági értékek hasznos viszonyítási alapot nyújtanak, amelyekkel összehasonlíthatja a saját vállalkozása költségeit/kiadásait. Hasonlítsa össze az éves százalékos arányát az iparág százalékos arányának oszlopában szereplő értékkel. Az alábbiakban a következő táblázatban használt néhány kifejezés magyarázata látható: Összes nettó értékesítés (árbevétel): Ez a szám a teljes becsült havi értékesítése. Legyen a lehető legreálisabb, vegye számításba a szezonális trendeket, visszaküldéseket, juttatásokat és árleszállításokat. Értékesítés költsége: A reális számítás érdekében ennek minden olyan összeget tartalmaznia kell, ami az eladáshoz szükséges. Ha például figyelembe veszi a készletet, a szárazföldi vagy vízi szállítás költségeit is tüntesse fel. Minden közvetlen munkaerőköltséget is fel kell tüntetni. Bruttó eredmény: Vonja ki az értékesítési költséget a teljes nettó értékesítésből. Bruttó haszonkulcs: Ez a bruttó haszonnak az összes nettó értékesítéssel való elosztásával számítható ki. Szabályozható kiadások: Bérek (alap és túlóra), munkáltatói költségek (beleértve a fizetett szabadságot, a betegszabadságot, az egészségbiztosítást, a munkanélküli-biztosítási és társadalombiztosítási adókat), külső szolgáltatások költsége (beleértve az alvállalkozókat, a túlmunkát és a speciális vagy egyszeri szolgáltatásokat), eszközök (beleértve az üzleti használatra beszerzett összes elemet és szolgáltatást), közmű (víz, fűtés, világítás, szemétgyűjtés stb.), javítás és karbantartás (beleértve a normál és ismétlődő kiadásokat, pl. festést), hirdetés, utazás és autózás ( beleértve a személygépkocsik üzleti használatát, parkolást és üzleti utakat), számvitelt és a jogi szolgáltatások (külső szakmai szolgáltatások költsége). Fix költségek: Bérleti díj (csak az üzleti felhasználású ingatlan esetén), értékcsökkenés (tárgyi eszközök amortizációja), biztosítás (tűz, ingatlanra vagy termékekre vonatkozó felelősség, munkavállalói kártérítés, lopás stb.), kölcsön törlesztése (beleértve a kamatot és a fennálló üzleti hitelek fő kifizetését), egyéb (meghatározatlan, kismértékű kiadások, amelyek nem szerepelnek egyéb könyvelési tételek és címsorok alatt). Nettó nyereség/veszteség (adózás előtt): A bruttó nyereségből vonja ki a teljes költségeket. Adók: Készlet, értékesítés, jövedéki, ingatlan, szövetségi, állami stb. Nettó nyereség/veszteség (adózás után): Vonja le az adókat az adózás előtti nettó nyereségből. Éves összesítés: Vegye fel a táblázatban szereplő összes havi adatot az egyes értékesítési és kiadási tételekhez. Éves százalékos érték: Szorozzuk meg az éves összesítést 100%-kal, és az eredményt osszuk el a teljes nettó értékesítés összegével. Hasonlítsa össze az első oszlopban szereplő ipari százalékaránnyal.

Ind. %	Jan.	Febr.	Márc.	Ápr.	Máj.	Jún.	Júl.	Aug.	Szept.	Okt.	Nov.	Dec.	Éves összesítés	Éves %
Becslés Nettó eladások
Értékesítés költsége
Bruttó eredmény
Szabályozható kiadások:
Munkabérek
Bérszámfejtési költség
Jogi/könyvelési
Hirdetés
Utazás/autó
Díjak/előfizetések
Közművek
Egyéb
Összes szabályozható kiadás
Fix költségek:
Bérleti díj
Értékcsökkenés
Biztosítás
Engedélyek/licencek
Törlesztés
Egyéb
Teljes fix költségek
Összes kiadás
Adózás előtti nettó nyereség/veszteség
Adók
Nettó nyereség/veszteség Adózás után

Eredménykimutatás

Ez a táblázat elsősorban a jövedelem-előrejelzési nyilatkozattal megegyező alapinformációkat tartalmazza. A jól működő cégek ezt a kimutatási formát használják a különböző időtartamok összehasonlításhoz. A legtöbb igényli az elmúlt három év működésének eredménykimutatását. Ahelyett, hogy a tényleges bevételt és kiadást az ipari átlaggal hasonlítaná össze, ez az eredménykimutatás minden bevételi és kiadási tételt a költségvetésben szereplő értékével hasonlít össze. A legtöbb számítógépes könyvelési rendszer képes elkészíteni a kért időtartam(ok)ra vonatkozó eredménykimutatást akár költségvetés-összehasonlítással, akár anélkül.

Nyereség és veszteség, költségvetés és tényleges: ([Kezdő hónap, év]—[Befejező hónap, év])

[Kezdő hónap, év]–[Befejező hónap, év]	Költségvetés	Költségvetés feletti összeg
Bevétel:
Értékesítés
Egyéb
Összes bevétel
Kiadások:
Munkabérek
Bérszámfejtési költség
Jogi/könyvelési
Hirdetés
Utazás/autó
Díjak/előfizetések
Közművek
Bérleti díj
Értékcsökkenés
Engedélyek/licencek
Hitel visszafizetése
Egyéb
Összes kiadás
Nettó nyereség/veszteség

Mérleg

A következőkben bemutatjuk, hogy mi szerepeljen a mérlegben: (A jól működő üzletben való használatra) Eszközök: Bármilyen érték, amellyel egy cégnek tartoznak vagy a cég számára annak kifizetése jogilag esedékes. A teljes eszközállomány tartalmazza az összes nettó értéket; azon összegeket, melyek az eszköz eredeti első beszerzési költségéből az értékcsökkenést és amortizációt levonva kapunk meg. Forgóeszközök: Készpénz – Bankban levő pénz vagy a mérleg dátumát követő 12 hónapon belül készpénzzé alakítható erőforrások. Kisebb készpénz – A kis összegű egyéb kiadásokhoz szükséges készpénz. Kinnlevőségek – Az áruk vagy szolgáltatások ellenértékeként az ügyfelektől esedékes összegek. Készlet – Meglévő nyersanyagok, előállítás alatt álló és elkészült (akár legyártott, akár viszonteladásra megvásárolt) termékek. Rövid távú befektetések – Kamatok és egy éven belül várhatóan készpénzre váltható osztaléktermelő eszközök; részvények, kötvények, letéti jegyek és időletéti előtakarékossági számlák. Ezeket a költségeik vagy piaci értékük alapján kell megjeleníteni, attól függően, hogy melyik kevesebb. A rövid lejáratú befektetéseket „átmeneti befektetésnek” és "piacképes értékpapírnak" is nevezik. Előre kifizetett költség – Olyan áruk, előnyök vagy szolgáltatások, amelyeket egy cég előre kifizet vagy bérel, például az irodaszerek, a biztosítás vagy a munkaterület. Hosszú távú befektetések – Olyan eszközök, amelyeket a vállalkozás legalább egy évig meg kíván őrizni. A hosszú lejáratú eszközként is ismert, általában kamatot vagy osztalékot fizető részvények, kötvények vagy megtakarítási bankszámlák. Tárgyi eszközök – Ez a kifejezés az összes olyan erőforrást magába foglalja, amely a vállalkozás tulajdonában van, vagy saját működésének biztosítása érdekében megszerez a viszonteladás szándéka nélkül. A lízingszerződés függvényében lehet, hogy tulajdonlás helyett inkább béreltek, így adott értékű eszközként és követelésként is feltüntethető. A tárgyi eszközök közé tartozik a földterület (az eredeti vételárat kell feltüntetni a piaci értékhez kötött támogatás nélkül), az épületek, a fejlesztések, a berendezések, a bútorzat és a járművek. Kötelezettségek: Rövid lejáratú kötelezettségek: Tartalmazza az összes tartozást, monetáris kötelezettséget és a 12 hónapon belül fizetendő követeléseket. Kötelezettségek – Az üzleti tevékenység végzése érdekében megvásárolt javakért és szolgáltatásokért a beszállítónak esedékesen fizetendő összeg. Hitelkötelezettségek – A rövid lejáratú tartozások alapján esedékes tőkeegyenleg, a vállalkozás működtetésére kölcsönzött összegek. Tartalmazza a jelenleg esedékes összeget a 12 hónapot meghaladó esedékességű papírokkal kapcsolatban. Fizetendő kamat – Az üzletre kiterjesztett rövid és a hosszú lejáratú kölcsönként felvett tőke és hitel felhalmozódott fizetendő összegei. Fizetendő adók – A mérlegben foglalt könyvelési időszakban felmerülő összegek. Munkabér felhalmozása – A mérlegben foglalt időtartam során összegyűlt kifizetendő bérek és fizetések. Hosszú lejáratú kötelezettségek – Megjegyzések, szerződéses kifizetések vagy több mint 12 hónapot meghaladó jelzálog-kifizetések. Ezeket a a kint lévő egyenleggel csökkentett aktuálisan esedékes helyzet alapján kell felsorolni. Nettó érték – Más néven tulajdonosi tőke. Ez a tulajdonos(ok) által a vállalkozás eszközeivel kapcsolatban követelt összeg. Tulajdonlás vagy partnerség esetén eredetileg ezt az értéket fektetik be a tulajdonosok, amihez hozzáadódnak a visszavonás utáni eredmények. A legtöbb számítógépes könyvelési rendszer képes elkészíteni a kért időtartam(ok)ra vonatkozó mérleget. Megjegyzés: A teljes eszközállomány mindig egyenlő a teljes kötelezettségek és a teljes nettó érték összegével. Vagyis a teljes eszközállomány és a teljes kötelezettségek összesített értékei mindig ugyanazok lesznek.

Eszközök Forgóeszközök: Készpénz: Kisebb készpénzösszeg Kinnlévőségek Leltár Rövid távú befektetés Előre kifizetett költség Hosszú távú befektetés Tárgyi eszközök: Föld Épületek Felújítások Eszközök Bútorzat Gépkocsik/járművek Egyéb eszközök: 1. tétel 2. tétel 3. tétel	Kötelezettségek Rövid lejáratú kötelezettségek: Kötelezettségek Hitelkötelezettségek Fizetendő kamat Fizetendő adók: Személyi jövedelemadó Jövedelemadó Egyéni vállalkozói adó Forgalmi adó (ÁFA) Ingatlanadó Bérlista felhalmozása Hosszú lejáratú kötelezettségek Hitelkötelezettségek A nettó érték/tulajdonosi saját tőke/megőrzött bevételei
Összes eszköz:	Összes kötelezettség:

Értékesítési előrejelzés

Ezek az információk megjeleníthetők diagramon vagy táblázatban, akár havi, negyedéves vagy éves bontásban, bemutatva ezzel az eladások és az ahhoz kapcsolódó értékesítési költségek várható növekedését.

Mérföldkövek

Ez azoknak a célkitűzéseknek a listája, amelyet üzleti vállalkozása el szeretne érni, feltüntetve a kezdési és befejezési dátumokat, illetve a költségvetést. Táblázatban vagy diagramon is be lehet mutatni.

Nyereségbe fordulási elemzés

Ezt a szakaszt az üzleti nyereségesség értékelésére használhatja. Megmérheti, hogy milyen közel van nyereségessé váláshoz szükséges átváltási ponthoz, amikor az eladásai már fedezik a költségeit. A megtérülési elemzés megmutatja, hogy a nyereségképzéshez milyen mértékű eladásokra van szüksége. Útmutatóként is használható az árak megadásához. Az üzleti nyereség növelésének három alapvető módja van: ezek az értékesítés növelése, az árak emelése és/vagy a kiadások csökkentése. Minden hatással lehet az üzleti tevékenységekre: ha emeli az árakat, elvesztheti versenyképességét; ha fokozza az eladásokat, növelnie kell az eladásokat kiszolgáló munkavállalói létszámot, melynek következtében nőnek a kiadásai. A vállalkozása által havonta fizetendő fix költségek csökkentése nagyobb hatással van a haszonkulcsra mint a változó költségek módosításának. Állandó költségek: Bérleti díj, biztosítás, fizetések stb. Változó költségek: A termékek, kellékanyagok stb. vásárlásának költsége. Járulékkülönbözet: Ez az értékesítési ár mínusz a változó költségek. Méri a fix költségek fizetésére és a nyereség elérésére rendelkezésre álló összeget. Járulékkülönbözeti arány: Ez a teljes értékesítés mennyisége mínusz a változó költségek, osztva a teljes értékesítéssel. Méri az egyes értékesítési értékek százalékos arányát a fix költségeket fizetéséhez és a nyereség eléréséhez. Nyereségbe átváltási pont: Ez az összeg, amikor a teljes értékesítés összege megegyezik a teljes költségek összegével. Ez a nyereségessé válás előtt elérendő minimális értékesítés árat jelenti. Nyereségbe átváltási pont, egységekben kifejezve: A megfelelő cégek esetén ez az értékesítési egységárral elosztott összes rögzített költség, levonva abból az egységenkénti változó költséget. Azt mutatja, hogy hány egységet kell eladni ahhoz, hogy nyereséges legyen. Nyereségbe átváltási pont, forintban kifejezve: Ez a fix költségek teljes összege elosztva a járulékkülönbözeti aránnyal. Ez a módszer a nyereségessé válás előtt elérendő minimális értékesítés ár kiszámítására szolgál. Megjegyzés: Ha az értékesítési összeg a nyereségesség átváltási pontja alatti, üzleti tevékenysége veszteséges.

Egyéb dokumentumok

Az üzleti tervben szereplő esetleges nyilatkozatainak alátámasztására a függelékben fel kell sorolnia a következő dokumentumok némelyikét vagy mindegyikét: Személyes önéletrajzok Személyes pénzügyi kimutatások Kredit jelentések, üzleti és személyes Haszonbérleti példányok Ajánlólevél Szerződések Jogi dokumentumok Személyes és üzleti adó-visszatérítések Különféle kapcsolódó dokumentumok. Fényképek