Curiosity-mönkijä

Office-tilaajat voivat lisätä 3D-malleja asiakirjoihin ja kääntää kulman näyttämään oikean näkymän. Jos sinulla ei ole tilausta, asiakirja näyttää vain yhden näkymän.

Tämä malli sisältää esimerkkejä saman 3D-mallin eri näkymistä. Kokeile mukauttaa näkymiä tai lisätä uusia malleja. Lue, miten.

2011

Curiosity-mönkijä laukaistiin vuonna 2011 osana NASAn Marsin tiedelaboratorion tehtävää. Se on tähän asti edistynein tutkimusajoneuvo, joka on koskaan lähetetty Marsiin.	Curiosity-mönkijän tavoitteena Marsissa on selvittää, onko tällä planeetalla joskus vallinnut oikeanlaiset ympäristöolosuhteet pienille elinmuodoille, kuten mikrobeille. Curiosity-mönkijän tieteelliset instrumentit havaitsivat tehtävän varhaisessa vaiheessa mineraalisia ja kemiallisia todisteita sen teorian tukemiseksi, että elämää voisi esiintyä Marsin ankarassa ympäristössä.

Tutustu Curiosity-mönkijään

Curiosity-mönkijä laukaistiin Cape Canaveralista 26. marraskuuta 2011 MSL-avaruusaluksessa. Määränpää: Aeolis Palus Galen kraatterissa Marsissa. Sen tavoitteena on tutkia Marsin ilmastoa ja geologiaa. Tiedot lähetetään sitten takaisin Maapallolle MSL-tiimin analysoitaviksi.

Koko

Mönkijä on pienen auton kokoinen. Sen pituus on 3 metriä (ilman käsivartta), leveys 2,7 metriä ja korkeus 2,2 metriä.

Käsivarren ulottuvuus

2,2 metriä

Paino

970 kg

Ominaisuudet

Geologialaboratorio, kamerat, rocker-bogie-jousitus, kivihöyrylaser, lämpösähkögeneraattori ja kaksi sisäistä tietokonetta

Curiosity-mönkijän futuristinen robottikäsivarsi
Curiosity-mönkijän käsivarsi Robottikäsivarsi on roteva ja helposti hallittava. Sitä käytetään varusteena instrumenteissa, joilla tehdään geologisia tutkimuksia. Pidennettävässä robottikäsivarressa on kolme niveltä: olkapäät, kyynärpää ja ranne – aivan kuin ihmisillä. Käsivarren uskomattoman hallittavuuden ansiosta mönkijä pystyy asettamaan instrumentit tarkasti työstettävään kohteeseen. Nämä instrumentit analysoivat sitten kivien ja maaperän elementtien koostumusta sekä ottavat mikroskooppikuvia.	CURIOSITY-MÖNKIJÄN KÄSI Tornimaiseen rakenteeseen on asennettu viisi laitetta, jotka sijaitsevat käsivarren päässä. Näitä laitteita ovat esimerkiksi Mars Hand Lens Imager (MAHLI) ja Alpha Particle X-ray Spectrometer (APXS). Näitä kahta laitetta kutsutaan in-situ- tai kontakti-instrumenteiksi. Rakenteen kolmea muuta laitetta käytetään näytteiden hankkimiseen ja valmisteluun.

MARS HAND LENS IMAGER
MAHLI-LAITE

MAHLI-laitteen päätehtävänä on auttaa Marsin tiedelaboratorion tutkimusryhmän jäseniä saamaan tietoja Marsin maisemakuvan geologisesta historiasta.

Tutkijoiden on päästävä tarkastelemaan läheltä Marsin kivien mineraaleja, koostumuksia ja rakenteita sekä kivimurskan ja -pölyn pintakerrosta Mars Hand Lens Imagerin (”MAHLI”) avulla. Itsekohdentuva käsiobjektiivi ottaa värikuvia ominaisuuksista, jotka ovat niinkin pieniä kuin 12,5 mikrometriä (pienempiä kuin ihmishiuksen halkaisija) noin 3,8 cm:n levyisellä kameralla. MAHLI-laite toimii sekä päivisin että öisin, koska se sisältää sekä valkoisen valon lähteitä että ultraviolettivalon lähteitä, jotka muistuttavat salamavalon ja rusketuslampun valoa. Tiedemiehet käyttävät ultraviolettivaloa saadakseen fluoriloistetta. Sen avulla he ovat havainneet, että vesi on muokannut Marsin maisemakuvaa, koska planeetalla on ollut karbonaattia ja evaporiittimineraaleja.

CHEMCAM-LAITE ChemCam-laitteessa on tehokas sisäinen laser, joka lähettää pulssisarjoja kiven ja maaperän höyrystämiseksi Marsin pinnalla. Höyry analysoidaan tämän jälkeen elementtien koostumuksen määrittämiseksi. Mönkijä mittaa spektrografin avulla tuloksena saadun plasman koostumuksen valon lukemiseksi ja antaa tietoja kivissä olevista mineraaleista. Kun tiedemiehet tietävät, mitä atomeja kivessä on, he pystyvät määrittämään, onko siinä alumiinia, kuparia tai basalttia. ChemCam-tiimi toivoo saavansa jopa 12 koostumuslukemaa päivittäin tieteellisiä analyysejä varten. Laseria käytetään myös puhdistamaan kivien pinnat ennen kuin etäkamera ottaa yksityiskohtaisia kuvia geologisista ominaisuuksista.

Mönkijä Tekniset tiedot	MASSA 2,2 m mm 2,7 m 3 m Yhteensä 3 893 kg laukaisuhetkellä: mönkijä, laskeutumisjärjestelmä ja polttoaine. TIETEELLINEN HYÖTYKUORMA Tieteellinen hyötykuorma: 75 kg 10:ssä instrumentissa: Alpha Particle X-ray Spectrometer, Chemistry and Camzzzera, Chemistry and Mineralogy, Dynamic Albedo of Neutrons, Mars Descent Imager, Mars Hand Lens Imager, Mast Camera, Radiation Assessment Detector, Rover Environmental Monitoring Station ja Sample Analysis at Mars

Marsin tiedelaboratoriossa on kuusi pyörää, joihin syötetään virtaa erikseen.
CURIOSITY-MÖNKIJÄN PYÖRÄT Yllä on malli yhdestä mönkijän kuudesta pyörästä. Sen halkaisija on 50 cm ja leveys 40 cm, ja ”telaketju” on kohdistettu väkäsen muodossa, jotta pyörä ei pääse luistamaan. Pyörät on valmistettu yhdestä alumiinilohkosta.	TELAKETJUN VÄKÄSEN MUOTOINEN KUVIO Curiosity-mönkijä jumiutuu toisinaan syvään hiekkaan Marsin pinnalle.